XXXIII JORNADA
D'AGRICULTURA A PRADA
«Vinyes i vi a
la Catalunya Nord i el Principat»
Organitzat per la Institució Catalana d'Estudis Agraris (Institut
d'Estudis Catalans)
«Vinyes i vi a la Catalunya Nord i el Principat»
Organitzat per la Institució Catalana d'Estudis Agraris (Institut d'Estudis Catalans)
Com cada any des
de 1969 , a l’estiu, Prada de Conflent esdevé capital cultural dels Països
Catalans degut a la celebració de la tradicional UCE (Universitat Catalana d’Estiu). Esdeveniment farcit d’actes
relacionats amb temes socials, culturals, econòmics , politics i agraris . Es
en aquest darrer apartat on enguany s’ha escollit un tema que ens afecte de ple
, tant als petits productors de vi de la nostra comarca com a la Fundació en la seva tasca de defensa del mont de la pagesia tradicional .
Tal com detalla
el títol , la jornada d’agricultura ha estat dedicada a les vinyes i el vi als
Països Catalans , on amb la participació dels diferents actors del sector, i les seves ponències ens aportaran aspectes que a posteriori es debatran entre
tots .
La jornada ha
estat estructurada en tres grans blocs , el primer fa un petit repàs de la
historia de la vinya i el vi a la mediterrània , el següent bloc destinat a les
ponències de departaments de la administració ( INCAVI ) i de les DO de
Catalunya, i per últim el bloc dedicat a les cooperatives i als cellers privats
. Es en aquest darrer apartat es on la organització de la UCE ha convidat al
Mas Molla per participar a la jornada.
La primera
intervenció feta per el representant del ICEA , en Josep M. Puiggros , ens ha
fet un interessant repàs de la historia de la vinya i el vi a la Catalunya Nord
i al Principat .
Tot seguit us
faig un petit resum de la seva exposició :
- Segons
diferents escrits i troballes arqueològiques, s’atribueix als fenicis
la elaboració del primer vi, i degut a que va ser un poble molt comerciant
, en els seus viatges van aprofitar per estendre per tota la mediterrània el cultiu de la vinya , començant
per el nord d’Africa ( Egipte i Cartago )
, passant per Sicília i Sardenya i acabant a la península Iberica (
Alt de Benimaquia , Malaga i Cadis ) . L’Alt de Benimaquia es el primer
lloc de la península Iberica on es produeix vi , datat al sVII a.C.
- Posteriorment
els Grecs Foceus el van introduir per Catalunya (Font de la Canya i Empúries)
i el sud de França (Marsella) . També se'ls atribueix la implantació de la
cultura del vi.
- Seran els
Romans els que consolidaran el cultiu de la vinya , començant a construir
els primers masos amb les vinyes al voltant , i dotant al vi un gran valor
social . Es a Catalunya on s’estén de forma massiva la plantació de la
vinya , de tal forma que s’han trobat indicis que des de Badalona sortien
carregaments de vi per les tropes de Juli Cesar .
- A continuació ens parla de l’aparició de les varietats dels ceps, tal com es descriu en el quadre annex :
- Ens
menciona també un document (Lo Crestía) d’en Francesc Eiximenis (1385), on
ja apareix dintre del llistat de vins el nom de vernassa com un vi
blanc, i podria ser la primera cita
de garnatxa blanca .
- La seva ponència va acabar parlant-nos del daltabaix que va suposar l’aparició de la Filoxera a França (primera senyal al 1863 a Llenguadoc) i mes tard a Catalunya (1879) . Aquesta plaga va comportar la practica desaparició del cultiu de la vinya i la ruïna de molts pagesos
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjmIM0AP_aXvohXdpZaQMOAI_-cJxYsWMT1rIEBnij6YurhYabvc_Bagn_9Ep5y1GQ0FfjtqoHl2l3xh0JcQy2pFZ0NLO0OBCJtaqp3EZ-f1pr2NuoZSygK0IlxMJPDTZjWfKgIbFf7qe5x/s200/Fabrice.jpg)
Es poden trobar vins blancs , rosats, vermells , dolços , secs , envellits , joves , rancis i altres curiositats com el vi forçat , produït exclusivament a un petit poble (Peyrestortes) a prop de Rivesaltes.
A continuació ens mostra una sèrie de dades , tant productives com
econòmiques, que li donen un gran valor a aquesta part de la Catalunya nord, donant importància a la gran penetració que estant duent a terme al mercat Xines
.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEg-z2MO8aiRdHrl3XEkWyar2LEkj3KPTdbx3GIrRjw__rf9zZH37aid5lbS2Yku26gABgBuMV3zq_1EneWWQ8b2-3xpmxnw36wKKEYH_7AEHQhKrBNNvgs_NqBG5cD2CXnbY3A0Fnhb1wnC/s320/DSC_0114_rfa.jpg)
Seguidament es dona la paraula a Salvador Puig (Director General de l’INCAVI), que ens parlarà del sector vitivinícola al Principat i la seva organització.
Comença descrivint el mapa de Catalunya a nivell del repartiment de les Denominacions d’Origen , mostrant un quadre amb les dades del 2016 que corresponen a cada DO , relacionant hectàrees , cellers i viticultors .
Tot seguit fa un
repàs de la situació del sector a nivell de producció , comercialització i
penetració en mercats internacionals , valorant molt positivament els índex que
s’estan assolint per totes les DO i remarcant que un 60% es queda al mercat
estatal i el 40% restant va als mercats internacionals . Cal mencionar com a
curiositat que un dels països que mes consumeix els nostres vins es Bèlgica ,
seguit de molt a prop per Alemanya i Regne Unit .
Per acabar , ens
mostra mes quadres on es reflecteixen valors tant de consum com de
comercialització dels vins, referits a cada DO .
Arribat a aquest
punt , passem a les intervencions dels representants de les DO presents l'acte
.
El primer ponent, en XAVIER PIÉ (President del Consell Regulador de la D.O.Catalunya), comença parlant del què representa la seva DO en el mapa del principat, i tot seguit ens detalla el que això implica en xifres , tal com podem veure en el quadre annex :
Continua
mostrant mes xifres relacionades amb producció , comercialització i consum , asseverant que ser de les DO es sinònim de producte de qualitat .
El següent
ponent , XAVIER ALBERTÍ (president del Consell Regulador
de la DO Empordà) també ens exposa la situació que es viu al Empordà , en
constant creixement i donant molt valor a les qualitats dels vins empordanesos. Aquests vins tenen un caràcter notable degut a la orografia de la comarca i sobretot a la climatologia , sent molt característics els vents que sovintegen la zona , en especial la tramuntana . Pel que fa al tipus de ceps, trobem la
garnatxa negre (lledoner), i la carinyena o samsó com varietats de negre , el
macabeu , la garnatxa blanca i roja pel que fa als blancs i utilitzades en
menor proporció trobem el moscatell i el xarel·lo . Darrerament s’han introduït
varietats foranes com l'Ull de Llebre,
el Cabernet Sauvignon, el Merlot i Syrah pel que fa als negres i Chardonnay, Sauvignon blanc i Gewurztraminer per els blancs .
Tot seguit , JEAN-LOUIS SALIES (president de l’IGP Côtes
catalanes) ens fa una exposició pel que fa a la classificació vitivinícola
IGP ( Indicació geogràfica protegida ) al Rosselló , tal com es mostra en la
següent imatge .
IGP Côtes Catalanes ⬜ IGP Côte Vermeille ⬜
Amb això es dona
per acabat el bloc del mati i desprès d’un àpat entre tots els participants ,
on es tasten vins de diferents DO e IGP, es passa al bloc de la tarda .
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiXbrXaav3gh7BXtfrUGBJgIK4pFG-b5BGgSa_KY3ACOlGQiZA79hdz3aRcsrqEo680ub9qw8nG3DVVNFOKxzjXPe-2URGn3W2NqPjDXvqGKekJDAJKavFNN1McyU0-68WCEf4N_Tw-cnmy/s320/DSC_0127_rfa.jpg)
S’obre la sessió amb l’intervenció d’en JORDI BOTA (president de la Societat Gastronòmica del Pirineu) , on ens explica com es va formar la societat que presideix i quins eren els seus objectius. Dintre d’aquests objectius esta la recuperació de la vinya a la Cerdanya que encara que sembli que geogràficament i climatològicament no es el lloc mes adequat , a la antiguitat ja va existir la vinya .
La producció de vi era bàsicament per l'autoconsum i la venda local , però quan va arribar la fil·loxera cap el 1890 va matar pràcticament tots els ceps. La pagesia en aquell moment va avaluar diferents opcions per poder recuperar-se d’aquest daltabaix i finalment van optar per destinar els camps al pasturatge de vaques suïsses lleteres . Aquest model econòmic es va consolidar i continua present fins ara . Des fa gairebé 10 anys , s’està incrementant el sol destinat a la vinya. El problema que es troben es que la normativa, massa rígida segons ells, no els hi permet plantar ceps per recuperar les vinyes que tenien els seus avantpassats , i els pagesos locals ho tenen molt complicat. No com els grans cellers d’altres DO , que poden arrancar vinyes de les seves comarques i plantar-ne de noves aquí.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgBnoKzswpWdGaSHy8unhFTNGjSg2lpF_IP_eOgoqhyphenhyphenupNF5TbiheRsrgFHN2UOr7uYZThUNoRG6NKEtrn8jbyVxnsAelVwdecogdyTmoE4L5cqeVn7YB4yTsSxyYX0o2IFBpxynuUv68-p/s320/DSC_0129_rfa.jpg)
El següent ponent , XAVIER FARRÉ (Centre Vinícola del Penedès, CEVIPE) , ens parla dels avantatges de formar part de les cooperatives , sobretot per el petit productor, i com d’aquesta forma s’aconsegueixen millores qualitatives dels pagesos i mes rendibilitat de les seves explotacions.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgZQHRij3WBL9GeD0ky2mDprWX2CzYkBq37DsLiABATKwGmoBGLWJKirpBb5DWCLfz7KK7HADyhizO4XPjwGxNAfdJXzTcPiEYhU_WXLwp64T77ldLUjQ24PMJOtaWndVRDmIml0U9q4CXs/s320/DSC_0130_rfa.jpg)
Es continua amb d’intervenció d’un dels cellers privats mes importants del Alt Empordà, representats per ANNA ESPELT (Espelt Viticultors, Empordà) . Ens explica la filosofia del seu celler fent èmfasi en el respecte amb l’entorn, la sostenibilitat i la producció ecològica.
Tot seguit
intervé JAUME MARTÍ (soci i directiu d’Agrícola Sant
Josep de Bot, Terra Alta) , explicant-nos el creixement exponencial que està
tenint la Terra Alta, basant aquest creixement a la posada en valor del
cooperativisme i a la implicació de les noves generacions en tirar endavant
nous projectes .
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiQx5ySxQSF8s6POgMaNtRkXk7H0Fqt6QzX6BCVlOPxTg26yKkh-K2HXIxH1rqTE2MQVtDFoZlzz6EGDUZkpMAzw5K59h9LuYSGbjCWjZOurSzLUrK9Q87FvsbQeiAg0SHhVYT-wpFmRvik/s320/DSC_0136_rfa.jpg)
I per acabar el torn de les ponències , i un dels motius principals de la nostra presencia , es dona pas a la darrera intervenció a càrrec del Mas Molla , representat per la seva pubilla ( com li agrada dir-se) Montserrat Molla .
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEhudap5sCPRtUCWPas_g1Erfv6RXBIHA1XzyED_tbmc7TyzR0kFnGXDEmLCBZ0Ye-scwJkjE-fkrF5VElkv46hgKxRNHL0DdG9MUydew0t_KcR6Yrw4CYOmLJbE_wqZViZ6HROUPMAVqP4Y/s320/DSC_0137_rfa.jpg)
Comença parlant-nos de la historia del seu Mas , que remunta al 1338 on ja feien vi destinat al autoconsum. Eren pagesos de Remença .
Tot seguit ens descriu tot el procés d’elaboració del vi de pagès utilitzant les tècniques que feien servir els seus avantpassats , amb ceps autòctons , botes velles de castanyer i l’ús del sofrí . I un cop obtingut el producte final , la seva comercialització als mercats .
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiVUc_o01Xfkt_zZY7NHhNfXO6KHRO35UMiefGOI82Ya17VIRpnYNn3iiUTJavDWHRs7-0qTZfwi2F1WaY9tRDMdZCyX5R2teKJBhKtv-HmOyJclsWd0Ac3iDUQQJk-vlkMKthyphenhyphenn43KriyN/s320/DSC_0139_rfa.jpg)
Arriba el moment on es fa la pregunta “a on va el mont del vi ?” , referint-se a l'aparició de nous conceptes ( Slow food, Km0, venda de proximitat , DO ,productes ecologics ,....) , que en definitiva ens venen a dir que la societat esta canviant de paradigma i volem trobar altres valors, com la bona qualitat i la proximitat .
Ja per acabar , ens fa reflexionar del perquè la gent torna a pagès a comprar vi . Com hem dit abans, realment el que volen es el producte de proximitat , conèixer al pagès que ho elabora, que li explicarà com ha estat la collita d'enguany i li aconsellarà el vi mes adequat per els seus gustos. Volen trobar autenticitat , tradició , bon producte i tracte personal .
I tot això ,
on realment es troba es a PAGES .
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEilpGSlg_G6zXqkH5-pNVh_lK7iUSz75lxgd2B0eTJa1s8nI2CmYrmUVFgHgf61-3SHCO2TSAqVdh6Lqa3umLQau0Mfan1PB5Ov8c4X-Gu0LfZpfq5TOdXjBnoJADMabPZ0DfX8QF0F7Zc2/s320/DSC_0143_rfa.jpg)
La part final dels actes de la jornada es va destinar a un debat entre tots els participants , on es va posar sobre la taula el model de futur del mon del vi i es van contraposar interessos entre l’administració , les DO’s , i els petits cellers , sense oblidar el futur del vi de pagès , de vegades força menystingut .